6 000 000 аборта у нас за 65 г. - още една България
![6 000 000 аборта у нас за 65 г. - още една България](https://www.bulnews.bg/media/cache/article/uploads/63a2e4d05ce5c57ce0d9a8f47f42a3c5.jpeg)
Ако преброим абортите, извършени от 1953 до 2018, ще установим с изумление, че една цяла днешна България се е оказала неродена. Става дума за близо 6 милиона аборта - почти колкото е днешното българско население. Защо?, пита в своя публикация "Дойче веле".
Правото на жената да решава дали да роди или не, правото на зародиша да получи живот, правото на семейството да планира броя на децата си - в тези три измерения се завърта една тема, която в последните месеци "подпали" Полша, а сега тресе САЩ. Кое натежава в това уравнение с три неизвестни и едно известно - вече оплодената яйцеклетка? И къде е България в тази сфера?
Днес България, макар и в горните стойности, не се отличава особено от Европа. Стряскащите факти идват от статистиката от миналото. Ако съберем всички аборти, извършени от 1953 до 2018 година, ще установим с изумление, че почти една днешна България се е оказала... неродена. Абортите в този период са близо 6 милиона, а това се доближава до броя на днешното българско население.
В някои години абортите са повече от родените деца
Преди 1944 и до 1956 абортите в България са забранени. И лекарите, и жените се наказват със затвор. Колко са нелегалните аборти и колко жени са загинали от криминални опити за премахване на бременността, може само да се гадае.
През 1956, възможно е и това да става във връзка с Априлския пленум и цялостното просветляване, абортите до края на третия месец от бременността са разрешени. Числата започват да набъбват заплашително. През 1973 властта си дава сметка, че раждаемостта е в криза. И налага ограничения. Нямат право на аборт семейни жени с едно дете. Тихомълком в тази графа влизат и жените с две деца. Цифрите на абортите продължават да растат.
"Много аборти имаше тогава", спомня си 80-годишната акушерка Василка Стойчева от пловдивското село Крумово. Тя е започнала работа през 1961 и добре си спомня за ситуацията от онова време, както и за промените. Трудовият ѝ стаж е преминал и в селото, и в Пловдив.
"Жените премахваха плода най-вече по социални причини. Повечето вече имаха две деца и трудно се справяха с отглеждането. В онези години жените работеха, майчинството беше късо, 6 месеца, парите не стигаха. Най-много желаещи да абортират бяха точно такива жени. А като се прибави и мъж, който много пие и тежи на семейството, ясна е причината", споделя акушерката Василка Стойчева от Крумово.
14.07.2022, 16:07 часа
1487
1